- This topic has 0 odgovora, 1 glas, and was last updated 2 godine, 11 meseci ranije by Radulović Andrija.
-
AutorČlanci
-
14.09.2021 u 12:48 #518229
Radulović Andrija
UčesnikNajznačajnije voćne vrsta koje se gaje na našim prostorima su : malina, borovnica, kupina, jagoda, jabuka i šljiva.
Malina je dokazala ove godine da tržišni uslovi opredeljuju intenzitet i posvećenost nekoj proizvodnji.Ove godine cena sveže maline u otkupu dostizala je vrednost 450 din po kg. Ona će najviše uticati na opstanak i uvećanje ove proizvodnje. Trenutno značajno za ovu proizvodnju je, treba istaći ,da uložena agrotehnika od berbe do završetka vegetacije donosi rod naredne godine. Prethodni sušan period uticaće na rod naredne godine , pogotovu kod zasada nepovoljne ekspozicije i zasada koji nisu imali sistem za navodnjavanje.Da bi ova proizvodnja dala dobre rezultate u narednom periodu treba posebnu pažnju posvetiti; izboru i nabavci kvalitetnog sadnog materijala,odabiru dobrih parcela i obezbeđenju dovoljno radne snage . Postojeće zasade treba opremiti sistemima za navodnjavanje i protivgradnim mrežama.
Proizvodnja Borovnice je u stalnom usponu. Tehnologija proizvodnje je na visokom nivou.Početna investicija je visoka ,ali se ona može otplatiti u kratkom roku.Uz pravilan odabir načina proizvodnje , zemljišta,sorte ( birati ranostasne sorte ,rezidbe ,uložene agrotehnike uopšte mogu se dobiti odlični prinosi i finansijski rezultati.
Kupina je ove godine imala pristojnu ceno u otkupu tako da proizvođači imaju motiva da ulažu u ovu proizvodnju . Dosadašnje stanje od pre nekoliko godina desetkovalo je površine pod ovom voćnom vrstom . Pored toga zdravstveno stanje u nekim zasadima uticalo je da su oni morali biti pokrčeni . U buduće uz uslov stabilnog otkuapa izborom zdravog sadnog materijala odgovarajuće sorte , izborom pravilne ekspozicije uz obezbeđenje navodnjavanja i ova proizvodnja će imati perspektivu.
Proizvodnja Jagode na nekim lokalitetima postiže dobre rezultate.Intenzivnije se zasnivaju zasadi u zatvorenom prostoru,Niski i visoki tuneli koji imaju velike prednosti nad proizvodnjom na otvorenom prostoru.I ova proizvodnja zahteva veliku posvećenost koja se ogleda u činjenici da je svake godine treba iznova zasnovati što podrazumeva;izbor parcele ,pripremu zemljišta ,podizanje bankova, postavljanje folije i sistema za navodnjavanje( kap po kap), nabavke sadnica , sadnje i sledeće godine sve iznova.Težište u ovoj proizvodnji je izbor sorte i što ranije stići na tržište.
Kada je Jabuka u pitanju na našem području izuzev Ariljskog nemamo značajniih proizvođača sa većom proizvodnjom koji bi mogli biti konkurentni na inostranom tržištu npr. Ruskom.Za razliku od drugih proizvodnji ova proizvodnja zahteva veliku logistiku . Posedovanje višegodišnjeg zasada savremenog sortimenta sa protivgradnom mrežom i sistemom za navodnjavanje .Zahteva intenzivnu zaštitu , a pre svega tradiciju u ovoj proizvodnji.Na području Zlatiborskog okruga malo je takvih proizvođača. Proizvodnja se zasniva na manjim parcelama površine do 0,5 ha nezaštićene od grada sa relativno slabim intenzitetom zaštite od biljnih bolesti i štetočina, te je njena sudbina uglavnom industrijska prerada u Budimci. Međutim i to je bolje nego da nam plodovi propadaju u korovu a voćnjaci zarastaju u šiblje i bespuće.I ova proizvodnja ne može se zamisliti bez protivgradne mreže i sistema za navodnjavanje.
Šljiva je voćna vrsta koja je na našim prostorima u nekadašnjim vremenima uživala veliki ugld i bila siguran izvor prihoda i onih najsiromašnijih gazdinstava.To je voćna vrsta sa najboljim mogućnostima za realizaciju , počev od džemova , rakije, zamrzavanja i prodaje u svežem stanju.Naše područje se odlikuje vrlo različitim lokalitetima i pogodnostima za ovu proizvodnju.Nisu svi lokaliteti pogodni za stone sorte , a gajiti samo rakijske sorte nije uvek najisplativije.Neophodno je dosta uraditi na zasnivanju novih mladih zasada sa odgovarajućim sortama za to područje . Birati sorte kombinovanih svojstava kako za preradu tako i za plasman u svežem stanju i van granica naše zemlje.
Andrija Radulović dipi. Ing. -
AutorČlanci
- Morate biti prijavljeni da biste odgovorili u ovoj temi.