- This topic has 0 odgovora, 1 glas, and was last updated 6 godine, 5 meseci ranije by Stanković Saša.
-
AutorČlanci
-
19.03.2018 u 17:43 #514168
Stanković Saša
UčesnikNa teritoriji nišavskog okruga, kao i najvećem delu Srbije, u poslednjih mesec dana pala je natprosečna količina vodenog taloga, bilo u vidu kiše bilo u vidu snežnih padavina. Sneg u zavisnosti od debljine 15-40cm uspešno je zaštitio useve ozime setve osd niskih temperatura koje su se zavisno od područja u dva navrata kretale pri zemlji i do -18-(-20)oC. Tek kod pregustih i prerano posejanih useva ima oštećenja lisne mase. Sneg je posebno na nekim područjiima jugoistočne Srbije poboljšao rezerve zimske vlage u zemljištu što je od posebnog značaja za prolećne kulture.
Kako postojeća vlaga u zemljištu utiče na radove u poljoprivredi posebno u ratarstvu, na prihranu i predstojeću setvu? Mnogi proizvođači zbog velikih količina padavina nisu uspeli još uvek da prihrane useve ozime setve. Optimalni rok setve jarih strnina počeo je i planirana setva jare pšenice već je trebala da se obavi. Svako zakašnjenje u setvi utiče na pad prinosa. Setva jarog ječma i ovsa može se obaviti do polovine aprila, ali bolje je da se što pre obavi. I kod ovih useva zakašnjenje u setvi prati i značajan pad prinosa. Teško je pri ovakvoj vlažnosti zemljišta ući mehanizacijom u parcele. Mnogi proizvođači na ovom terenu obavljali su prihranu ručno, samo da bi ubrzali ovu bitnu agrotehničku meru. Ali šta sa predstojećom setvom kukuruza, suncokreta, krompira? Već se sada može naslutiti da će setva ovih kultura kasniti. Koliko treba da se zemljište prosuši, da se stvore uslovi da se može ući u predsetvenu pripremu zemlljišta i samu setvu? Već smo pri kraju druge dekade marta a padavine se najavljuju i dalje, do kraja nedelje. Zavisno od tipa zemljišta različita je i struktura površinskog sloja zemljišta posle ovih padavina. Zimski mrazevi uspeli su da naprave finu strukturu površinskog sloja poranih površina predviđenih za jaru setvu. Uglavnom većina proizvođača može se pohvaliti činjenicom da je uspela na vreme da uzore površine planirane za prolećnu setvu. Međutim ovolike količine padavina narušile su na mnogim parcelama kvalitet strukture zemljišta koju je mraz stvorio. Jake i obilne kiše „ubile”su i sabile zemljište, pokvarile povoljnu strukturu koju je omogućilo jesenje oranje. Kiše koje su krenule još od polovine februara onemogućile su meru grube pripreme zemljišta, tanjiračama takozvano zatvaranje brazdi. Ali i to nije velika šteta koliko narušena struktura zemljišta, usled dugih perioda obilnih kiša. Šta treba činiti? Predsetvenu pripremu zemljišta treba uraditi što lakšim oruđima kako bi izbegli iznošenje grudvi, gaženje i sabijanje primenom težih oruđa, tanjirača i freza. Ali kako spremiti takvo zemljište koje je toliko sabijeno. Pogoditi momenat ulaska mašina kako bi se mogla obaviti što kvalitetnija predsetvena priprema zemljišta i setva. Setva će verovatno kasniti i ući u kraj aprila. Setvom odgovarajućih hibrida, ranijih grupa zrenja nadomestiti zakašnjenje u setvi, poštujući preporučenu gustinu setve. Pri tom uzeti u obzir i kvalitet hemijskih osobina zemljišta, primenjeno đubrenje i mogućnost snabdevanja dovoljnih količina vode u toku vegetacije kad kukuruzu najviše treba. Zbog velike vlažnosti zemljišta prilagoditi i dubinu setve, da ona bude plića na 4-6cm. Kasiće se i sa setvom suncokreta i krompira. S obzirom na potrebnu meru ogrtanja krompira potrebno je sačekati povoljne uslove za ulazak mašina. Ne žuriti sa setvom i sadnjom već sačekati povoljne prilike. Povećana vlaga zemljišta doprineće i pojavi zemljišnih štetočina te bi trebalo primeniti potrebne zemljišne insekticide za zaštitu semena i mladih biljčica.
dr Saša Stanković -
AutorČlanci
- Morate biti prijavljeni da biste odgovorili u ovoj temi.