- This topic has 0 odgovora, 1 glas, and was last updated 10 meseci, 3 nedelje ranije by Urošević Dragana.
-
AutorČlanci
-
29.09.2023 u 10:12 #573582
Urošević Dragana
UčesnikPamukova sovica spada u jednu od najopasnijih štetočina poljoprivrednih kultura, zbog svoje izražene polifagnosti. Najveće štete pravi na kukuruzu, paprici, soji, suncokretu i paradajzu. Štete od ove štetočine mogu biti do 40%, pa i do 100% na paprici
U Srbiji štete od pamukove sovice prvi put opisane su 1993. godine, prvo na kukuruzu, a 1994. i na povrtarskim biljkama. 2003, godine došlo je do velikog prenamnoženja i zabeležene su štete na kukuruzu, paprici, paradajzu, suncokretu, soji, boeaniji, kupusu.
Leptir je veličine 15-20 mm, a raspon krila 30-40 mm. Prednja krila kod mužjaka su sivkaste boje, a kod ženke crvenkasto smeđe, na prednjim krilima je prisutna tamna mrlja, a na zadnjim koja su žućkasto smeđe boje sa tamnom prugom pri kraju. Jaja su veličine oko 0,5-0,6 mm. Gusenice mogu biti zelenkaste ili smeđe boje sa talasastim prugama veličine su 35-40 mm. Lutka je crvenkasto smeđa veličine dvadesetak mm.
Sovica polaže jaja na delu oko peteljke (paprika), ili na zelenim plodovima (paradajz). Gusenice su vrlo agresivne, ima ih više u jednom plodu, tako da postoji pojava kanibalizma. U početku se gusenice hrane na delovima biljaka gde su leptiri položili jaja. Najveće štete su na plodovima paradajza i paprike, jer plodovi gde se ubušila gusenica nemaju nikakvu upotrebnu vrednost.
Leptiri lete noću. Hrane se nektarom cvetova, biljnim sokovima, što je osobina migratornih vrsta. Leptiri lete od maja do oktobra. Najbrojniji su u maju-junu i avgustu-septembru. Let traje 17-20 dana, posle kopulacije (noću, 5 dana posle pojave leptira) polažu jaja. Žive do 25 dana i svaki dan polažu 17-25 jaja. Jaja mogu biti položena pojedinačno ili u manjim grupicama. Dužina embrionalnog razvoja je 3-12 dana. Gusenice se presvlače 6-8 puta. Taj stadijum traje 2-4 nedelje. Gusenice iz prvih jaja mogu da završe razviće kad se počnu pileti gusenice iz poslednje položenih jaja, zato se često dešava preklapanje generacija.
Od agrotehničkih mera značajno je duboko oranje, kako bi se smanjila brojnost prezimljijućih formi (a to su najčešće lutke), uklanjanje biljnih ostataka i gajenih i korovskih biljaka. Za uspešno suzbijanje potrebno je pratiti let odraslih jedinki (pomoću feromonskih klopki) I na osnovu brojnosti početi sa tretmanima. Za suzbijanje se u zavisnosti veze razvoja koriste preparati na bazi deltametrina, hlorantraniliprola, emamektin benzoata, piriproksifena.
<p style=”text-align: right;”>Dragana Urošević, dipl.inž. zaštite bilja</p> -
AutorČlanci
- Morate biti prijavljeni da biste odgovorili u ovoj temi.