- This topic has 0 odgovora, 1 glas, and was last updated 3 godine, 5 meseci ranije by Janković Zoran.
-
AutorČlanci
-
09.03.2021 u 17:55 #517340
Janković Zoran
UčesnikХемус и Асеница представљају сорте дуње настале у Бугарској које све више налазе место у производним засадима дуње у Србији. Ове сорте сазревају у првој половини октобра, стим да се сорта Хемус одликује нешто ранијим временом сазревања од Асенице.
Стабло има средње бујан пораст, гране су усправног до полу-усправног типа раста. Круна је добро осветљена и добро је обрасла родним гранчицама. Доминантан род доносе на кратким родним гранчицама просечне дужине 5 цм. Осветљеност круне је веома значајна због заштите и њихове оптпорности према бактериозној пламењачи, чији је проузроковач Erwinia amylovora. Цветови и листови су крупни.
Цветају средње рано (у београдском подручју почетком треће декаде априла). Полен је добре клијавости. Хемус и Асеница спадају у самобесплодне сорте, тако да се морају гајити заједно са опрашивачима.
Хемус и Асеница рано пророде, најчешће у трећој години по садњи, мада могу да дају неколико плодова и у другој години, али се препоручује да се до треће године спречи рађање. Родности су добре и редовне, са приносима већим за око 30% у односу на Лесковачку дуњу. Приноси у пуној родности износе и до 50 кг по стаблу, односносно око 40 т/ха. Плодови код обе сотрте су крупни, просечне масе око 350 г, затупасто крушкастог облика, тј благо издуженог облика. Боја плода је жута. Сорта Хемус има интензивнију жуту боју, као и израженију арому у односу на сорту Асеница. Плодови су им уједначени по облику и крупноћи, глатке површине без изражених ребара.
Месо плода је беличастожућкасте боје, укусно, сочно, без камених ћелија, осим у делу око семене кућице. Ове сорте одликују се добрим квалитетом плода. Имају висок садржај растворљивих сувих материја (око 16%) и шећера (око 12%). Поседују складан однос сувих материја и киселина, што је јако битан параметар квалитета плода. Плодови су ароматични и погодни за све видове прераде.
Сорте Хемус и Асеница су у условима Републике Србије показале изражену отпорност према бактериозној пламењачи (Erwinia amylovora) у односу на сорту Лесковачка, која се доминантно гаји у производним засадима у Србији. -
AutorČlanci
- Morate biti prijavljeni da biste odgovorili u ovoj temi.